Subject: Vs: Delfi faktikontroll vaktsiinidest
From: "Kristi Sarap" <[email-masked]>
To: "Sigrid Suppi" <[email-masked]>
Date: Wed, 25 Mar 2026 15:51:52 +0300

Tere taas!

Siit tuleb nüüd pisut pikem vastus, aga et oleks taust ka kirjas.

Seletuse pani kokku Ravimiameti ravimiohutuse osakonna juhataja Maia
Uusküla.

*	Väide: mainekate ülikoolide uuringud näitavad, et teada antakse
vaid 1% kõrvaltoimetest.

„Alaraporteerimine ehk kõigist tekkinud reaktsioonidest mitteteatamine on
teadaolev fakt. Arvatakse, et teatamata jäetakse keskmiselt enam kui 90%
tekkinud reaktsioonidest. Võimalik, et mõnes uuringus on leitud suurem
protsent, mõnes väiksem. Näiteks 2006. aastal teostatud ülevaates leiti,
et 37 uuringu põhjal oli keskmine alateatamise määr 94%
(kvartiilidevaheline vahemik 82–98%)

Turustamise ajal ei olegi vaja kõigist tekkinud nähtudest ravimi või
vaktsiini järgselt Ravimiametit teavitada, eriti kui tekkinud reaktsioonid
on kergekujulised ja ravimiteabes kirjas. Ohutusandmete kogumise eesmärk
turustamise ajal on tuvastada uued ja tõsised harvaesinevad (sagedamini
kui 1/10000 kuid harvem kui 1/1000) kõrvaltoimed. See sõltub muidugi
kliinilise uuringu suurusest, mis esinemissagedusega kõrvaltoimed on
uuringus selgunud. Mida väiksem uuring, seda vähem tuvastatakse väiksema
esinemissagedusega kõrvaltoimeid. Kliinilised uuringud on väga erineva
mahuga, näiteks COVID-19 vaktsiinide uuringutes osales kümneid tuhandeid
isikuid, kuid näiteks harvikhaiguste ravimite uuringusse ei saa
patsientide puuduse tõttu kaasata rohkem kui mõnikümmend isikut. Sellisel
juhul saame ka ohutusalast teavet vähem.

Eesti lähtub Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitusest -
seniteadmata kõrvaltoimete (ehk mida ei ole täna ravimiteabes kirjas)
õigeaegseks avastamiseks tuleks saada iga aasta 1 miljoni elaniku kohta
vähemalt 200 kõrvaltoime teatist, neist 30% või enam peaksid olema
võimaliku tõsise kõrvaltoime kohta.

2025. aastal saadeti Ravimiametile 398 teatist ravimite ja vaktsiinide
võimalike või teadaolevate kõrvaltoimete kohta (292 teatist 1 miljoni
elaniku kohta), 151 teatist sisaldas teavet tõsise reaktsiooni kohta
(38%). Seega on Eestis kõrvaltoimetest teatamise sagedus oodatav või isegi
ületab seda veidi.

Ravimitega seoses edastatud 42 teatises kirjeldati seniteadmata tõsiseid
reaktsioone, neist 17 teatises kirjeldatud 30 reaktsiooni puhul on
Ravimiameti hinnangul seos reaktsiooni ja ravimi vahel vähemalt võimalik.

Vaktsiinidega seoses edastati 10 teatist, milles kirjeldati tõsiseid
reaktsioone. Neist 3 kirjeldati reaktsioone, mida täna ei seostata
põhjuslikult vaktsiiniga, kuid Ravimiameti hinnangul seos vaktsiiniga
tõenäoline, kahel juhul seos Ravimiameti hinnangul tõenäoliselt puudus ja
kahel juhul kirjeldati küll seniteadmata reaktsiooni, kuid esitatud andmed
olid ebapiisavad hinnangu andmiseks.

Eestis on arstidel kohustus teavitada Ravimiametit tõsistest
kõrvaltoimetest. Ravimikasutajatel/lähedasel/lapsevanemal on õigus
teavitada Ravimiametit kõigist kõrvaltnähtudest, mis ravimi või vaktsiini
järgselt tekivad ja Ravimiametil on kohustus need teatised vastu võtta
(kui nad sisaldavad vähemalt minimaalset teavet kõrvaltoime teatise
vormistamiseks, vajadusel küsime juurde), et hinnata põhjuslikku seost ja
edastada Euroopa Ravimiameti ja WHO kõrvaltoimete andmebaasidesse.
Üksikult võttes ei oma teatis suurt väärtust, kuid sarnase sisuga teatiste
koondhindamisel võib põhjuslik seos kinnituda ning siis lisatakse
kõrvaltoime ka ravimiteabesse.“

*	Väide: vaktsineeritud nakatavad mittevaktsineerituid

„See risk on enamusel juhtudest teoreetiline, puudutab elusnõrgestatud
vaktsiine (nt leetrid, punetised, mumps, rotaviirus) ja vaktsineeritutega
kokku puutuvaid immuunpuudulikke inimesi. Sellistel juhtudel sisaldab
ravimiteave ka vastavaid ettevaatusabinõusid ja hoiatusi. Vaktsiin ise ei
põhjusta vaktsiinvälditavat haigust, kuna vaktsiinis ei kasutata nn
viiruse metsikut, haigust põhjustavat tüve, vaid nõrgestatud viirusetüve.
Elusvaktsiinide ei suuda haigust esile tõsta, ent nende eripära peitub
mõnikord haiguselaadse reaktsioon tekkel, mis on kerge ega levi samamoodi
nagu loomulik haigus.

Leetrite, mumpsi ja punetiste vaktsiini M-M-RvaxPro puhul on väikeses
koguses punetiste nõrgestatud viiruse eritumist nina või neelu kaudu
täheldatud enamikel isikutel 7...28 päeva pärast vaktsineerimist. Tõestust
ei ole viiruse ülekande kohta vastuvõtlikele isikutele, kes puutuvad kokku
vaktsineeritutega. Seega ei peeta viiruse ülekannet lähikontakti kaudu
märkimisväärseks ohuks (kuigi selleks on teoreetiline võimalus). Tõestust
on leidnud punetiste vaktsiini viiruse ülekanne lastele rinnapiima kaudu,
millele ei ole järgnenud kliiniliselt väljendunud haigust. Kirjeldatud ei
ole leetrite viiruse rohkem nõrgestatud Enders’ Edmonstoni tüve või mumpsi
viiruse Jeryl Lynni tüve ülekannet vaktsineeritutelt vastuvõtlikele
kontaktisikutele.

Rotaviiruse vaktsiini ROTARIX puhul on teada, et pärast vaktsineerimist
võib vaktsiiniviirus erituda väljaheitega. Eritumine on kõige suurem
seitsmendal vaktsineerimisjärgsel päeval. Pärast rotaviiruse vaktsiini
esimese annuse manustamist leiti vaktsineeritud inimeste väljaheitest
ELISA meetodil viiruse antigeene 50% ning pärast teise annuse manustamist
4% juhtudest. Kui uuriti elus viiruse leidumist vaktsineeritud inimeste
väljaheites, oli tulemuseks vaid 17%. Kahes kontrollitud võrdlusuuringus
oli vaktsiiniviiruse eritumine võrreldav Rotarixi vedela ja
lüofiliseeritud ravimvormi puhul. On täheldatud juhtumeid, kus
vaktsiiniviirus on kandunud vaktsineeritud inimeselt üle seronegatiivsele
kontaktsele ilma haigussümptomeid esile kutsumata.

Ravimiteabes on hoiatus, et Rotarixi peab ettevaatusega manustama
inimestele, kellel on immuunpuudulikkusega lähikontaktsed, näiteks
kasvajahaiged, immuunpärssivat ravi saavad inimesed või teistel põhjustel
pärsitud immuunsüsteemiga isikud. Hiljuti vaktsineeritud inimestega
kokkupuutuvatel isikutel soovitatakse hoolikalt järgida isikliku hügieeni
nõudeid (nt käte pesemine pärast mähkmevahetust).

Ühtegi nõrgestatud elusvaktsiini ei tohi manustada immuunpuudulikkuse või
selle kahtlusega isikutele.“

Kui midagi jääb arusaamatuks, küsige julgelt.

Ikka head

Kristi Sarap

Ravimiameti kommunikatsiooninõunik

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

Saatja: Sigrid Suppi <[email-masked]>
Saatmisaeg: teisipäev, 24. märts 2026 11:00
Adressaat: RA Kommunikatsioon <[email-masked]>
Teema: Delfi faktikontroll vaktsiinidest

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Kirjutan seoses Delfi faktikontrolliga, milles kontrollin
<https://www.facebook.com/reel/1812424652761437> kahte
<https://www.facebook.com/reel/1685806035773873> videot vaktsineerimise
ning nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse (NETSi) kohta. Oleksin
väga tänulik, kui leiaksite kellegi antud küsimusele vastama.

1.	Videotes väidetakse, välismaistele uuringutele toetudes, et
tegelikest vaktsiini kõrvaltoimetest märgitakse üles vähem kui 1 protsent.
Kas see on tõsi ja milline on see praktika Eestis?

Parimate soovidega

Sigrid Suppi

Delfi Faktikontrolli reporter

56 800 222